Ziemassvētku Eglītes Rotāšanas Maģija
2023-09-17
![Ziemassvētku eglītes rotāšana – Ko par to zinām?](https://assets.lieliskadavana.lv/files/uploaded/internal/eccc9c07c8404b108f8f56eec1c82ffe.jpeg)
Ziemassvētku eglītes rotāšana ir sena tradīcija, kas ir daudz vairāk nekā tikai estētisks prieks. Šis blogs izgaismo eglītes nozīmi un tās rotāšanas vēsturi, sākot no 15. gadsimta Livonijā līdz mūsdienām. Uzziniet par dažādiem rotājumiem, to simboliku un kā šī tradīcija ir mainījusies laika gaitā. 🎄✨ Ziemassvētku dāvanas, ko likt zem eglītes.
Katru gadu, Ziemassvētku priekšvakarā, mēs steidzam sagādāt un izrotāt svētku eglīti. Cits izbrien baltākās kupenas, meklējot to kuplāko, skaistāko, īsto un vienīgo, cits izstaigā tirgus laukumu, izvēloties savu svētku egli. Nav svarīgi cik īsa vai gara, stalta vai mazliet salīkusi, egle mājās ienes to īpašo Ziemassvētku noskaņu un smaržu. Bet vai esam padomājuši – kādēļ eglīte ir tik svarīga svētku sastāvdaļa? Tam noteikti ir daudz dziļāka nozīme, nekā vieta, zem kuras tiek paslēptas dāvanas. Vai Jūs kaut ko par to zināt?
Svētku egles dekorēšana tiek saistīta ar Ziemassvētku svinēšanu, tā parasti tiek ievietota un dekorēta mājā, taču var arī tikt izmantota ārpus telpām. Tradicionālie egles rotājumi ir Ziemassvētku gaismiņas (sākotnēji tās bija sveces) un dažādi rotājumi. Bieži egles virsotnē tiek novietots eņģelis vai zvaigzne, tā simbolizējot Jēzus Kristus dzimšanu.
Ziemassvētku eglītes pirmsākumi
Ziemassvētku eglīšu izcelsme tiek saistīta ar laiku pirms izglītotajām Eiropas kultūrām. Šī svētku eglīšu uzstādīšanas un rotāšanas tradīcija tika aizsākta apmēram 15. gadsimtā Livonijā (pašreizējās Latvijas un Igaunijas teritorijā) un 16. gadsimtā Ziemeļvācijā. Saskaņā ar pirmajiem dokumentētajiem Ziemassvētku egļu izmantošanas gadījumiem Igaunijā, 1441., 1442. un 1514. gadā Melngalvju brālība savā mājā Rēvelē (pašreizējā Tallinā), uzcēla Ziemassvētku egli un pēdējā naktī pirms svinībām tā tika novietota Rātslaukumā. Citi avoti vēsta, ka pirmoreiz Ziemassvētku egle tikusi izrotāta Rīgā 1510. gadā. Pirmās mākslīgās Ziemassvētku egles parādījās Vācijā 19. gadsimtā.
Latvijā egli dekorēja ar putnu spalvām
Latvijā tradicionāli mājā ienesa eglīti, kurai bija īpaša nozīme; vēsturiski tā nāk no senču dzīvības koka, ko ziemas saulgriežos ienesa namā. Pušķošanai izmantoja egļu zarus, salmu pinumu lelles, smilgas, putnu spalvas, olas, augļus, dārzeņus un kaltētus ziedus. Sevišķi populāra bija puzuru veidošana. Tie tika izgatavoti no salmu savērumiem, ko papildināja ar dažādiem citiem materiāliem, piemēram, krāsainām lupatiņām vai putnu spalvām. Dažreiz puzura vidū tika iekārts kartupelis, kurā sadurti salmi. Šāds veidojums tika dēvēts par saulīti. Rotājumus visbiežāk darināja bērni, ieliekot tajos savu mīlestību un bērna sirds skaidrību. Tāpēc šādiem veidojumiem piemita īpaša enerģētika. Arī mūsdienās uzskata, ka tie lieliski attīra telpu no nevēlamām enerģijām, par cik puzuriem ir daudzskaldņa forma, kas sastāv no daudzām mazām piramīdām.
Ziemeļeiropas tautas svinēja Ziemassvētkus kā ziemas saulgriežus, kad ir gada īsākā diena. Pēc tam dienas pakāpeniski kļūst garākas un siltākas. Bija ierasta tradīcija iedegt eglē svecīti kā saules simbolu.
No papīra rozēm, līdz elektriskajām spuldzītēm
Ziemassvētku egles nosaukums pirmoreiz minēts 1604. gadā Strasbūrā, tomēr kristiešu ģimenes izmantoja egli Kristus dzimšanas atzīmēšanā daudz agrāk. Tiek uzskatīts, ka papīra rozes eglīšu rotāšanā 16. gadsimtā simbolizējušas jaunavu Mariju. 17. gadsimtā Ziemassvētku eglītes mēdza izrotāt ar āboliem, lai radītu asociācijas ar pasaules radīšanu un Ēdenes dārzu. 18. gadsimtā eglīšu rotāšanā izmantoja riekstus un cepumus. 19. gadsimtā eglīšu rotājumi kļuva daudzveidīgāki, kad tajos sāka izmantot stiklu un citus materiālus, un gadsimta beigās sāka izmantot arī elektrisko apgaismojumu.
Eglīšu rotāšanas tradīcijas ir ļoti dažādas. Japānā, piemēram, eglītes zaros uzliek košus papīra lukturīšus, Austrālijā - putnu ligzdiņas un putniņus, bijušajā PSRS egles galotni rotāja ar sarkanu piecstūru zvaigzni, - tādu pašu kā Kremļa torņos. Somijā Ziemassvētku eglīti mājās uzstāda tikai Ziemassvētku vakarā. To izrotā ar vizuļiem, papīra karogiem, konfektēm, āboliem un citiem augļiem, kā arī svecītēm.
Ziemassvētku Eglītes: Ne Tikai Rotājumi, Bet Arī Simbolika
Ziemassvētku eglītes rotāšana ir daudz vairāk nekā tikai vizuāls prieks. Tā ir tradīcija, kas ir dziļi iesakņojusies mūsu kultūrā un vēsturē. Bet vai jūs zināt, kādēļ mēs to darām?
-
Vēsturiskā Perspektīva: Eglītes rotāšanas tradīcija tika aizsākta apmēram 15. gadsimtā Livonijā. Tā ir tik sena, ka tās izcelsme ir saistīta ar laiku pirms izglītotajām Eiropas kultūrām.
-
Rotājumu Nozīme: Tradicionālie rotājumi, piemēram, Ziemassvētku gaismiņas un eņģeļi, nav tikai dekoratīvi elementi. Tie simbolizē dažādas kultūras un reliģiskas nozīmes, piemēram, Jēzus Kristus dzimšanu.
Rotājumu Evolūcija 🌟
Laika gaitā rotājumi ir mainījušies. Sākotnēji tika izmantotas sveces, bet tagad mēs izmantojam elektriskās spuldzītes. Latvijā, piemēram, tradicionāli tika izmantotas putnu spalvas un salmu pinumu lelles.
-
Mūsdienu Tendences: Mūsdienās izmanto arī dažādus mākslīgus materiālus, un pat elektrisko apgaismojumu.
-
Starptautiskās Tradīcijas: Katrā valstī ir savas unikālas eglītes rotāšanas tradīcijas. Japānā tiek izmantoti koši papīra lukturīši, bet Austrālijā - putnu ligzdiņas un putniņi.
Tātad, nākamreiz, kad jūs rotāsiet savu Ziemassvētku eglīti, atcerieties, ka tā ir daudz vairāk nekā tikai skaists skats. Tā ir tradīcija ar dziļu nozīmi un vēsturi, kas ir vērts izpētīt un saglabāt. 🎄✨